VZDĚLÁVACÍ PROGRAM
v oboru
HYGIENA A EPIDEMIOLOGIE

1.	Cíl specializačního vzdělávání
Cílem specializačního vzdělávání v oboru hygiena a epidemiologie je získání potřebných teoretických znalostí a praktických dovedností v užití epidemiologické metodologie a obecné a speciální epidemiologie infekčních nemocí, umožňujících            samostatnou činnost na epidemiologických pracovištích zařízení v hygienických oborech zařízení ochrany veřejného zdraví a pracovištích sledování zdravotního stavu populace. 
2.	Minimální požadavky na specializační vzdělávání
Podmínkou pro přijetí do specializačního vzdělávání v oboru hygiena a epidemiologie je získání odborné způsobilosti k výkonu povolání lékaře ukončením nejméně šestiletého prezenčního studia, které obsahuje teoretickou a praktickou výuku v akreditovaném magisterském studijním programu všeobecné lékařství na lékařské fakultě.
Specializační vzdělávání se uskutečňuje při výkonu lékařského povolání formou celodenní průpravy v rozsahu odpovídajícím stanovené týdenní pracovní době podle                § 83 a zákoníku práce.
Podmínkou pro získání specializace v oboru hygiena a epidemiologie je zařazení         do tohoto oboru a absolvování praxe v minimální délce 4 let, z toho:
a)  povinná praxe v oboru
12 měsíců úvodní povinné praxe v rámci společného hygienicko-epidemiologického základu na akreditovaných pracovištích zařízení ochrany veřejného zdraví           a nebo na pracovištích sledování zdravotního stavu populace (hygiena komunální, hygiena výživy, hygiena práce a epidemiologie),
24 měsíců další praxe na pracovištích zařízení ochrany veřejného zdraví a nebo                na pracovištích sledování zdravotního stavu populace, 
z toho 12 měsíců na pracovišti vyššího typu, pokud je mateřským pracovištěm školence územní pracoviště KHS,
b)  povinná doplňková praxe v dalších oborech 
12 měsíců z toho :
2 měsíce 	chirurgie,
3 měsíce interní lékařství,
3 měsíce 	infekční lékařství,
1 měsíc lékařská mikrobiologie,
3 měsíce poradny (výživy, HIV/AIDS, podpora zdraví, dle podmínek pracovišť),
c)  účast na vzdělávacích aktivitách
- povinný specializační kurz nebo stáž před atestací – 2 týdny,
- povinný seminář Základy zdravotnické legislativy – 1 den,
- povinný kurz Lékařská první pomoc – 3 dny,
doporučená účast: 
- konference, sympozia, kurzy, semináře, konzultační dny pořádané IPVZ a dalšími institucemi,
- doporučená účast na krajských seminářích hygieniků jednotlivých oborů hygieny,
- odborné přednášky souvisejících oborů.
3. 	Rozsah požadovaných teoretických znalostí a praktických dovedností 
3.1	Rozsah požadovaných teoretických znalostí a praktických dovedností v epidemiologii
Po absolvování specializačního vzdělávání by lékař měl být schopen plně uplatnit epidemiologickou metodu práce, konkrétně:
-	popsat demografickou strukturu dané populace a z ní vyvodit možné charakteristiky zdravotního stavu této populace,
-	znát základní principy identifikace životních podmínek a faktorů životního prostředí, které mohou, buď negativně (rizikové faktory) nebo pozitivně, ovlivnit zdravotní stav populace,
-	identifikovat zdroje dat, zhodnotit jejich spolehlivost a určit metodiku jejich sběru, třídění a způsobu hodnocení,
-	charakterizovat ukazatele extenzity a intenzity, provést výpočet ukazatelů demografických a ukazatelů nemocnosti a úmrtnosti,
-	znát metodu časových řad a umět ji použít; umět zhodnotit trend nemocnosti a úmrtnosti,
-	určit vhodný způsob prezentace dat,
-	provést zhodnocení nemocnosti a úmrtnosti podle základních deskriptivních charakteristik (osoba, místo, čas) spolu s užitím standardizace,
-	na základě zjištěných asociací umět vyslovit hypotézu o možných příčinných vztazích mezi faktory a nemocí a vysvětlit vztahy mezi asociací a kauzalitou,
-	dokázat navrhnout vhodnou epidemiologickou studii k efektivní identifikaci faktorů ovlivňujících riziko vzniku daného onemocnění, zdůvodnit výhody a nevýhody různých epidemiologických studií,
-	umět posoudit výsledky praktické aplikace epidemiologické metody práce (epidemiologické studie) při sledování zdravotního stavu populace,
-	určit vhodnost screeningového testu pro daný úkol s ohledem na jeho senzitivitu                 a specificitu a predikční hodnotu,
-	znát zásady náhodného výběru a umět použít různé metody tohoto výběru,
-	znát obvyklé zdroje systematických chyb (bias) a zavádějících faktorů (confounding)       při plánování resp. hodnocení epidemiologických studií, znát způsoby jejich eliminace,
-	umět vypočítat standardní chybu a intervaly spolehlivosti, 
-	znát základní epidemiologické ukazatele vztahu mezi expozicemi a následkem, 
-	znát základy multifaktoriální analýzy,
-	umět používat základní epidemiologický software.
Nedílnou součástí rozsahu znalostí epidemiologické metodologie je:
-	znalost principů obecné epidemiologie infekčních nemocí,
-	zevrubná znalost epidemiologické charakteristiky, biologických vlastností původců, metod laboratorní diagnostiky, protiepidemických opatření všech nákaz u nás se běžně vyskytujících a u nákaz podléhajících Mezinárodnímu zdravotnímu řádu,
-	orientační znalost epidemiologické charakteristiky, základních biologických vlastností původců, principů laboratorní diagnostiky a základních protiepidemických opatření nákaz pro nás exotických.
-	znalost zásad problematiky dozoru nad hygienickými podmínkami ve zdravotnických zařízeních a zařízeních sociální péče (pevné odpady, možná zdravotní rizika pro obyvatelstvo).

a)  Prokázat schopnost praktické aplikace medicíny založené na důkazech:
-	aplikace principů epidemiologické metody v terénní praxi,
-	zvolit a provést optimální výběr souborů pro epidemiologické studie s ohledem                 na vyloučení zavádějících a zkreslujících faktorů a vlivu náhody,
-	indikace vhodného typu epidemiologické studie pro danou situaci; schopnost navrhnout obrysy protokolu studie,
-	kriticky zhodnotit výsledky epidemiologické studie,
-	orientace metod v souvislosti se sledováním jednotlivých aspektů zdravotního stavu populace resp. s přípravou epidemiologických studií,
-	aplikace optimálních protiepidemických opatření v dané epidemiologické situaci, včetně zhodnocení jejich účinnosti.
b) Uplatňování zásad epidemiologické surveillance v konkrétních situacích:
-	schopnost epidemiologického zdůvodnění imunopreventivních, resp. imunoprofylaktických opatření v různých epidemiologických situacích,
-	detailní znalost způsobů odběru a transportu biologického materiálu odebíraného v ohnisku nákazy,
-	schopnost nástinu komplexních opatření k potlačení výskytu nosokomiálních nákaz v daném zdravotnickém zařízení,
-	schopnost komplexní interpretace epidemiologických, klinických a laboratorních dat       pro danou situaci.
3.2	Rozsah požadovaných teoretických a praktických dovedností v hygienických oborech :
-	předpokladem je schopnost aplikace poznatků z biologie, chemie a biochemie, mikrobiologie, fyziologie a patofyziologie, imunologie a částečně ze všeobecného lékařství do problematiky hygienických oborů, nezbytná orientace v základních principech epidemiologických studií a schopnost analýz nemocnosti a úmrtnosti na choroby souvisejícími s hygienickými obory.
V průběhu specializačního vzdělávání musí školenec získat uvedené teoretické znalosti:
-	energetická potřeba organismu za různých podmínek,
-	ochranné faktory ve výživě,
-	rizikové faktory ve výživě,
-	doporučené výživové dávky,
-	metody sledování spotřeby potravin u nás a ve světě, včetně konfrontace se zdravotním stavem,
-	ochranná výživa na různých rizikových pracovištích,
-	nutriční hodnota a zdravotní nezávadnost různých komodit potravin,
-	toxikologická problematika ve výživě, včetně problematiky nutriční toxikologie,
-	mikrobiologická problematika ve výživě,
-	vyšetřování a hodnocení výživového stavu obyvatelstva (včetně metod zjišťování a metod ovlivňování, počítaje v to i tvorbu a uskutečňování národní a regionální nutriční politiky a účast na zdravotnických programech),
-	možnosti a podmínky laboratorních vyšetřování a hodnocení laboratorních výsledků,
-	technika odběru vzorků pro mikrobiologické a chemické vyšetření potravin a odběr biologického materiálu pro hodnocení zdravotního a nutričního stavu,
-	základy dietologie,
-	základy technologických postupů při výrobě a přípravě potravin, zejména pak pokrmů,     při kterých může dojít ke zhoršení jejich biologické hodnoty nebo ohrožení zdravotní nezávadnosti,
-	problematika a hodnocení předmětů běžného užívání, 
-	základy problematiky výchovy a vzdělávání na úseku výživy obyvatel a osob vykonávajících činnosti epidemiologicky závažné,
-	legislativa v oblasti ochrany veřejného zdraví a potravinářství, nezbytná pro výkon státního zdravotního dozoru a státní správy v hygieně výživy,
-	poradenská činnost na úseku prevence výživou,
-	hygiena ovzduší - chemické složení a fyzikální vlastnosti venkovního a vnitřního (indoor) ovzduší, vliv na zdravotní stav populace,
-	hygiena vody - požadavky na kvalitu pitné vody, teplá voda, rekreační vody, požadavky na koupaliště, bazény; opatření při zásobování, zdravotní nebezpečí z různých druhů vod, 
-	hygiena odpadů - možná zdravotní rizika pro obyvatelstvo, producenta, 
-	hygiena půdy - složení půd, zdravotní rizika při jejím znečištění pro obyvatelstvo; rekreační využití,
-	pohřebnictví – řády pohřebišť, tlecí doba, exhumace, převozy do ciziny,
-	hygiena bydlení hodnocení vlivu podmínek bydlení na zdravotní stav obyvatel, hygienické požadavky na byt zajišťující pohodu prostředí - zvláštní zdravotní a věkové aspekty: větrání, vytápění, osvětlení; ochrana před znečištěním ovzduší, hlukem a vibracemi, elektromagnetickým zářením, přehříváním; plísně, roztoči,
-	stanoviska k územním plánům, urbanizace území, výstavba obytných celků a obchodních   a zábavných center; vliv staveb na životní prostředí a životní podmínky,
-	hygienická problematika při výstavbě, zřizování a provozu zdravotnických zařízení a zařízení sociální péče, 
-	hygienická problematika při zřizování a provozu služeb a živností, 
-	problematika hygienického dozoru využití rekreační oblasti, její využití, zabezpečení a ochrana před negativním dopadem lidské činnosti, specifické prolínání s ostatními obory hygieny,
-	hodnocení vlivu životních podmínek na zdravotní stav populace jejich skupin i jednotlivých etnik - metodiky studií a sběr dat potřebných pro hodnocení,
-	životní styl a způsob jeho hodnocení; zdravotní výchova, motivace k prevenci a znalost jednotlivých preventivních programů k ovlivnění a podpoře správného životního stylu a využití správných životních podmínek k zlepšení zdraví populace i jednotlivců orientace v hodnocení zdravotních rizik prostředí (EIA, IPPC…..),
-	hodnocení kvality ovzduší venkovního i vnitřního, 
-	hodnocení kvality jednotlivých druhů vod,
-	hodnocení rekreačních vod, 
-	hodnocení odpadů z hlediska možných zdravotních dopadů, 
-	hodnocení územního plánu, kvalita životních a pracovních podmínek v navrhované stavbě, hodnocení hluku, vibrací, osvětlení, indooru, větrání atd.; vliv použitých materiálů,
-	hodnocení zdravotního stavu vybrané populační skupiny,
-	koncepce a náplň oboru, metodika plánování činnosti, metodické vedení a spolupráce s ostatními obory hygienické služby a zdravotnického terénu,
-	věkové zvláštnosti tělesného a duševního vývoje dětí mladistvých,
-	způsoby sledování a hodnocení ukazatelů zdravotního stavu dětí a mladistvých,
-	vlivy prostředí, pracovního prostředí a pedagogického procesu na zdravý vývoj dětí            a mladistvých,
-	rizikové faktory hromadně se vyskytujících chronických onemocnění a možnosti intervence,
-	hodnocení správné výživy ve vztahu ke zdravotnímu stavu v jednotlivých vývojových stadiích,
-	energetická potřeba organismu, doporučené výživové dávky,
-	ochranné a rizikové faktory ve výživě s ohledem na další vývoj organismu,
-	vliv tělesné aktivity dětí a mladistvých na zdraví,
-	dětská úrazovost a její prevence,
-	hygienické požadavky na provoz školských a ostatních zařízení pro děti a mladistvé,
-	hygienické požadavky na školní stravování,
-	podmínky pro konání zotavovacích akcí, škol v přírodě a jiných akcí pro děti,
-	požadavky na vnitřní prostředí staveb a venkovních hracích ploch,
-	podmínky ochrany zdraví při práci dětí a mládeže,
-	epidemiologické metody sledování zdravotního stavu dětí a mladistvých,
-	problematika infekčních nemocí v předškolních a školních kolektivech, způsoby prevence a represe,
-	pravidelné očkování dětí a mladistvých,
-	koncepce, zásady a provádění drogové epidemiologie a prevence škodlivých návyků,
-	odhad míry rizika a jeho řízení v oboru hygieny dětí a dorostu,
-	terorismus, radiační, chemické a biologické napadení, principy ochrany,
-	platná zdravotnická legislativa vztahující se k dětem a mladistvým,
-	podmínky odborného výcviku a učební praxe dětí a mladistvých,
-	příprava (projekt) a provedení epidemiologických studií zdravotního stavu, indikace vhodného typu studie,
-	užití a interpretace statistických metod v souvislosti s aspekty sledování zdravotního stavu,
-	schopnost aplikace optimálních protiepidemických opatření v konkrétní situaci,
-	posouzení hygienických požadavků, prostorových podmínek, osvětlení, vytápění, zásobování vodou a úklidu v předškolním a školském zařízení,
-	posouzení denního režimu v zařízení pro děti a mladistvé, návrh na jeho úpravu, provozní řády,
-	posouzení celodenního jídelníčku pro uzavřenou skupinu dětí a mládeže v jednotlivých věkových skupinách,
-	zásady práce v ohnisku nákaz – anamnéza, opatření rozsah dohledu,
-	antropometrické měření, hodnocení ukazatelů,
-	posouzení projektových dokumentací na výstavbu a rekonstrukce jednotlivých typů zařízení pro výchovu a vzdělávání a dalších souvisejících staveb.
Všechny teoretické znalosti musí být schopen uplatnit v rámci praktických dovedností v hygienické praxi s uplatněním jejího hlavního úkolu tj. zajištění správné a zdravotně nezávadné výživy, správných životních podmínek a zdravotně nezávadného prostředí.
4.	Všeobecné požadavky
Znalosti základních právních předpisů platných ve zdravotnictví, předpisů publikovaných ministerstvem zdravotnictví, ministerstvem životního prostředí. Poskytování zdravotní péče s využitím zdrojů ionizujícího záření vyžaduje absolvování certifikovaného kurzu radiační ochrany.
5.	Hodnocení specializačního vzdělávání
a)  Průběžné hodnocení školitelem - záznamy o absolvované praxi a o konkrétních          činnostech v průkazu odbornosti event. logbooku. Záznamy o průběžném hodnocení školitelem pravidelně v šestiměsíčních intervalech, hodnocení po skončení povinného společného základu.
b)  Předpoklad přístupu k atestační zkoušce:
- absolvování povinného společného základu a jeho zhodnocení v průkazu odbornosti,
- absolvování povinných školicích akcí – záznam v průkazu odbornosti, 
- úspěšné absolvování písemného testu,
- předložení seznamu výkonů (logbook) potvrzeného školitelem,
- vypracování písemné práce.
c)  Vlastní atestační zkouška
- teoretická část - 3 odborné otázky,
- praktická část - obhajoba písemné práce.
6.	Charakteristika činností, pro které absolvent specializačního vzdělávání získal způsobilost 
Absolvent specializačního vzdělávání v oboru hygiena a epidemiologie je oprávněn vykonávat samostatně všechny výše uvedené činnosti, působit ve funkci vedoucího oddělení nebo odboru epidemiologie, hygieny výživy, hygieny komunální, dětí a dorostu,                   stát se školitelem uchazečů o specializaci v oboru hygieny a epidemiologie.